Sanja Pokrajac

Fascinante Belgrade

Capitale de la Serbie

Guide et conversations en serbe en deux alphabets

Traduit par Pascale Leblon

Publié par Tektime

© 2020 - Sanja Pokrajac

Belgrade n’est pas à Belgrade, parce que Belgrade, en réalité, n’est pas une ville, mais une métaphore de la vie

(Momo Kapor)

Pour une meilleure compréhension de l’écriture officielle serbe, chaque conversation et mot du dictionnaire sont rédigés en deux alphabets, cyrillique et caractères latins, accompagnés de leur prononciation francophone.

Située entre deux fleuves, la Save et le Danube, la capitale serbe est une des villes les plus fascinantes et plus visitées d’Europe de l’Est. L’immense hospitalité du peuple serbe, l’excellente gastronomie simple et variée qu’elle offre, son architecture historique, son art sacré et, bien évidemment, ses distractions continues attirent de nombreux touristes du monde entier. La vitalité de cette ville est proprement extraordinaire. En passant par la plus célèbre rue de Belgrade Кнез Михајлова-Knez Mihajlova (Knes Mi’ailova) où vous trouverez des musées, des expositions et des centres culturels, ou par Скадарлија-Skadarlija au charme bohème (Skadarlia) et pleine de bistrots et de restaurants où vous entendrez de la musique live, vous serez suivis par l’orchestre de saxophones, violons et contrebasses, qui joue le joyeux folk des Balkans ou par un groupe de jazz, de blues, de musique classique ou de rock. C’est une véritable fusion de musique, de langues parlées partout dans le monde et de personnes de tous âges qui dansent et s’amusent jusqu’à l’aube de toutes parts. Sur le fleuve Save, vous trouverez de nombreux établissements underground, certains du tout dernier cri, tous situés sur des radeaux appelés splavovi, où l’on danse jusqu’au bout de la nuit au son de musique rock, techno, folk ou pop. La partie balnéaire, nommée Ада Циганлија-Ada Ciganlija (Adda Ziganlia), où le divertissement est aussi garanti en toutes saisons, se trouve sur la presqu’île du fleuve Save. Ne ratez pas la forteresse de Belgrade (Калемегдан-Kalemègdan) et ses expos en plein air. Une journée entière est nécessaire pour connaître son histoire. Vous y verrez des puits romains souterrains, l’église Ружица-Ružica (Rùjiza-Rosellina), des casemates, un monde souterrain et une collection qui attire depuis 70 ans des touristes venus admirer des chars d’assaut et de l’artillerie lourde. La mosaïque du zoo est à voir absolument. Celles-ci furent réalisées majoritairement avec du verre et des pierres sur la muraille de Kalemegdan par les étudiants de l’université de Belgrade et représentent une galerie de 440 mosaïques de tous les animaux du monde. Le cœur de Belgrade se situe rue Теразије-Terazije (Teràsie). Si vous passez devant le numéro 20 et entendez des notes de piano, allez goûter le fameux Москва шнит-Moskva šnit (Mosskva shnit), constitué de crème, d’amandes, de griottes et d’ananas, dessert emblématique du magnifique et historique Hôtel Москва-Moskva (Mosskva). Dans le Parc de Tašmajdan, Ташмајдан (Tashmàidan), vous trouverez l’église Saint-Marc et le Temple des Trois Saints, aussi appelé église russe en mémoire des nombreux immigrants russes arrivés à Belgrade après la Révolution d’Octobre.

Allez explorer la mythique grotte Ресава (Resava) dans le village de Јеловац -Jelovaz (Iellovaz). Quant à la crypte du Temple de San Sava – Храм Светог Саве – Hram Svetog Save (Hram Ssvetogh Ssave), elle n’a nul besoin de mots. Le musée d’histoire de la Yougoslavie fut construit exprès par la ville de Belgrade comme cadeau d’anniversaire au président yougoslave, Tito. Rue Крунска-Krunska, 51 se situe le musée interactif Nikola Tesla-Никола Тесла, abritant son urne et la collection de masques posthumes du grand scientifique serbe. Ne ratez pas la Гардош кула-Gardoš kula (Ghardosh kula), une tour elle-même constituée de quatre tours monumentales célébrant les 1000 ans de l’État hongrois, et la vieille Zemun-Земун, Semun, terre des Habsbourg et la plus grande des 17 municipalités serbes. La vie nocturne et urbaine faite des musiques pop, de jazz et de blues les plus en vogue se découvre dans le réseau de bars situés dans l’ancienne brasserie rue Цетињска-Cetinjska, 15 (Zetignska).

Le peuple serbe est bienveillant et accueillant. La religion est majoritairement chrétienne orthodoxe. La monnaie du pays est le dinar serbe (RSD). Les transports urbains sont bien organisés et les services de taxis ne coûtent pas très cher. Pour qui souhaite s’arrêter à Belgrade, il est facile de trouver des appartements proches du centre à des tarifs peu élevés. L’achat d’une carte serbe permettra un accès continu à internet.

Gastronomie serbe

De nombreux restaurant serbes offrent un vaste choix d’alcools fabriqués dans leurs caves. Les serbes sont célèbres pour leur production de grappa de prunes, шљивовица-šljivovica (scglìvoviza), de raisins, лозовача-lozovača (lòsovacia), de poires, виљамовка-viljamovka (vìgliamovka), de pommes, јабуковача-jabukovača (iàbukovacia), d’herbes, траварица-travarica (tràvariza), de coings, дуњевача-dunjevaca (dùgnevacia), d’abricots, кајсијевача-kajsijevaca (kàisievacia) et de nombreuses autres. Les excellents vins sont également légion tels que les Merlot, Sauvignon, Cabernet, Morava, Tamjanika (Tamiànica), Regent ecc., fabriqués par les caves viticoles locales.

Les spécialités serbes sont principalement cuisinées à la braise comme le mix de viandes composé de côtelettes, de brochettes, de charcuterie, de hamburgers et les fameux ćevapi-cievapi (boulettes de viande servies dans un pain plat rond avec du кајмак-kajmak (kàimak), un fromage crémeux bien célèbre en Serbie). Le steak de veau de Карађорђе-Karadjordje (Kàragiorgie) est excellent. Comme plat hivernal, optez pour le bien connu сарма-sàrma (viande roulée dans des feuilles de chou), ou les poivrons farcis à la viande, le jarret bouilli cuisiné avec des épices, les haricots aux côtes de porc, le ђувеч-djuveč (giùveci) à savoir de la viande de bœuf et légumes cuits au four, la soupe de poissons, le poisson frit, l’ajvar (aìvar), la célèbre sauce de poivrons, la pita (pitta) pâte feuilletée farcie de fromage (le renommé гибаница-gibanica-ghibàniza), la pita à la viande (бурек-burek), aux légumes (зељаница-zeljanica - segliàniza), ou encore aux pommes (јабуковача-jabukovača -iàbukovacia). La tуршија - turšija (tùrscia) est une salade avec un mémange de légumes aigres. Le Баклава-Baklàva est un dessert fait de noix dans une pâte feuilletée. Et pour digérer, tout ceci peut être suivi d’un bonшприцер-špricer (shprizer) composé de vin blanc et de soda. Dans presque chaque restaurant, vous trouverez également des plats à l’italienne très appréciés en Serbie.

En Serbie, l’écriture officielle est l’alphabet cyrillique serbe, constitué de 30 lettres :

A, a (А) Н, н (H)

Б,б (B) Њ, њ (GNI)

В,в (V) О, о (O)

Г,г (GH) П, п (P)

Д,д (D) Р, р (R)

Ђ,ђ (DJ) С, с (S)

Е,е (E) Т, т (T)

Ж,ж (J) Ћ, ћ (TCH)

З,з (Z) У, у (U)

И,и (I) Ф, ф (F)

Ј,ј (Y) Х, х (H)

К,к (K) Ц, ц (TZ)

Л,л (L) Ч, ч (TCH)

Љ,љ (LI) Џ, џ (DJ)

М,м (М) Ш, ш (SH)

Bien que le cyrillique soit l’écriture officielle, les caractères latins sont assez répandus en Serbie.

N.B. : Ci-dessous, les mots et phrases en français seront écrits en gras et accompagnés de la prononciation de la traduction en serbe. Pour une meilleure compréhension de la langue et de l’écriture serbe, et pour reconnaître facilement les éléments rédigés en cyrillique (par ex. arrêts de bus, indications routières, etc.), mais également pour pouvoir écrire d’éventuelles communications (sms, email), tous les mots figureront dans les deux alphabets, cyrillique et latin.

1 SALUTS /ПОЗДРАВИ /POZDRAVI/ POSDRAVI

Bienvenue / Добро дошли / Dobro došli / Dobro dòshli

Santé / Наздравље /Nazdravlje / Nàzdravié

Bonjour / Dobar dan / Добар дан / Dobar dan

Au revoir / Довиђења / Doviđenja / Dovidjènia

Bon voyage / Срећан пут / Srećan put/ Srètchan pout

1 CONVERSATIONS/РАЗГОВОРИ /RAZGOVORI/RAZGHOVORI

Comment allez-vous ? / Како сте? Kako ste? / Kakko sté?

Bien merci, et vous ? / Хвала, добро, а Ви? Hvala, dobro, a Vi? / Hvala, dobro, a Vi?

Vous me comprenez ? / Разумете ли ме? / Razumete li me? / Razoumètè li mè?

Je comprends tout / Све разумем / Sve razoumèm / Svè razoumèm

Vous parlez anglais ou serbe ? /Говорите ли енглески или српски ? / Govorite li engleski ili srpski? / Gòvoritè li ènglèski ili srèpski?

Oui, je parle un peu serbe / Да, говорим мало српски / Da, govorim malo srpski / Da, gòvorim malo srepski

Je ne comprends pas / Не разумем / Ne razumem / Nè razoumèm

Comment se prononce ce mot ? / Како се изговара ова реч? Kako se izgovara ova reč? / Kakko se izgòvara ova rètch?

Répétez, s'il vous plaît / Поновите, молим Вас / Ponovite, molim Vas / Ponòvitè, mòlim vas

Comment vous appelez-vous ? / Како се зовете? / Kako se zovete?/ Kakko se zòvétè?

Je m'appelle…/ Ја се зовем... / Ja se zovem… / Ya se zòvèm…

Quelle heure est-il ? / Колико је сати? / Koliko je sati? / Kòliko yè sati?

Il est huit heures moins dix / Десет до осам/ Deset do osam / Dèssèt do ossam

Il est cinq heures et demie / Пет и тридесет / Pet i trideset / Pèt i trìdèssèt

Il est neuf heures quart / Девет и петнаест/ Devet i petnaest / Dèvèt i pètnaèst

Quel temps fait-il ? / Какво је време? / Kakvo je vreme? / Kakvo yè vrèmè?

C'est une très belle journée aujourd'hui / Данас је предиван дан / Danas je predivan dan/ Danass yè prèdivanè dan

Quand pouvons-nous nous voir ? / Када се можемо видети? / Kada se možemo videti? / Kada se mòjèmo vidèti?

Où peut-on se rencontrer ? / Где се можемо наћи? / Gde se možemo naći? / Gdè se mòjèmo naatchi?

Je vis à… / Ја живим у... / Ja živim u... / Ya jiiivim ou…

Quel âge as-tu ? / Колико имаш година? / Koliko imaš godina? / Koliko imash gòdina?

Oui-Non, merci / Да-Не, хвала / Da-Ne, hvala / Da-Nè, hvala

Tu es déjà allé en Serbie ? / Јесте ли икада били у Србији? / Jeste li ikada bili u Srbiji? / Yèstè li ìkada bili ou Serbii?

Heureux de vous rencontrer / Драго ми је што смо се упознали / Drago mi je što smo se upoznali / Draago mi yè chto zmo sè opotznali

On se voit ce soir ? / Видимо се вечерас? / Vidimo se večeras? / Vidimo se vètchèras?

Excusez-moi /Извините/ Izvinite/ Itzvinittè

S'il vous plaît / Молим / Molim/ Molim

C'est le 1er janvier aujourd'hui / Данас је први јануар / Danas je prvi januar / Danass yè prévi yànouar

Bonne année / Срећна Нова година / Srećna Nova godina / Srètchna Nova gòdina

Bon anniversaire / Срећан рођендан / Srećan rođendan / Srètchan ròdjiendan

Je suis né(e) le 11 août / Рођен-рођена сам једанаестог августа / Rođen-rođena sam jedanaestog avgusta / Ròdjen-ròdjina sam yèdanaèstog avgousta

J'ai 30 ans et toi ? / Имам тридесет година, а ти? / Imam trideset godina, a ti? / Imam trìdèssèt gòdina, a ti?

Je ne suis pas marié / Нисам ожењен / Nisam oženjen / Nissam òjenièn

Je te présente mon ami / Представићу ти мог пријатеља / Predstaviću ti mog prijatelja / Prèdstavitchou ti mog prìatelia

On s'est déjà rencontrés ? / Јесмо ли се већ видели? / Jesmo li se već videli? / Yèsmo li se vètch vìdèli?

Quel âge me donnes-tu ? / Колико ми дајеш? / Koliko mi daješ? / Koliko mi dàyèsh?

Je te donnerais 25 ans / Дао бих ти двадесет пет година / Dao bih ti dvadeset pet godina / Dao bih ti dvàdésèt pèt gòdina

Elle est très gentille / Ви сте много љубазни / Vi ste mnogo ljubazni / Vi sté mnogo lioubatzni

On peut se voir ce soir ? / Можемо ли се видети вечерас? / Možemo li se videti večeras? / Mòjèmo li se vìdètti vètchèras?

C'est un amour au premier regard / То је љубав на први поглед / To je ljubav na prvi pogled / To yè lioubaav na prévi pòglèd

Je passe te prendre en voiture / Доћи ћу аутом по тебе / Doći ću autom po tebe / Dotchi tchou àuwtom po tèbè

Je peux avoir ton numéro de téléphone ? / Могу ли добити твој број телефона? / Mogu li dobiti tvoj broj telefona? / Mògou li dòbitti tvoi broy telefona?

Déjeunons ensemble / Ручајмо заједно / Ručajmo zajedno / Routchaïemo tzàyèdno

On fait une promenade ? / Хоћемо ли прошетати? / Hoćemo li prošetati? / Hòtchèmo li proshètatti?

Désolé pour le retard / Извините што касним / Izvinite što kasnim/ Izvinittè shto kassnim

On va danser ? / Хоћемо ли плесати? /Hoćemo li plesati? / Hòtchèmo li plèssatti

C'était une belle soirée / Вечерас је било лепо / Večeras je bilo lepo / Vètchèras yè bilo lépo

Merci pour votre – ton hospitalité / Хвала на вашем-твом гостопримству / Hvala na vašem-tvom gostoprimstvu / Hvala na vashèm-tvom gòstoprimstvou

C'est ta compagne ? / Она је твоја девојка? / Ona je tvoja devojka? / Ona yè tvoya dèvoyka?

C'est mon frère / Он је мој брат / On je moj brat/ On yè moy brat

On se voit samedi à… / Видимо се у суботу у... / Vidimo se u subotu u... / Vidimo se ou soubottou ou...

Je suis désolé, je ne peux pas venir / Жао ми је, не могу доћи / Žao mi je, ne mogu doći / Jao mi yè, ne mògou dotchi

Je suis heureux de t'avoir connu / Драго ми је да сам те упознао / Drago mi je da sam te upoznao / Dragho mi yè da sam tè oupòsnao

1 NOMBRES CARDINAUX / КАРДИНАЛНИ БРОЈЕВИ / KARDINALNI BROJEVI / KARDINALNI BROYÈVI

0 zéro / нула / nula / noulla

1 un / један / jedan / yèdan

2 deux /два / dva / dva

3 trois / три / tri / tri

4 quatre / четири / četiri / tchèttiri

5 cinq / пет /pet / pèt

6 six / шест/ šest / shèst

7 sept /седам / sedam / sèdam

8 huit / осам /osam / ossam

9 neuf /девет / devet / dèvèt

10 dix /десет / deset / dèssèt

11 onze / једанаест / jedanaest / yèdanaèsst

12 douze / дванаест / dvanaest / dvanaèsst

13 treize / тринаест / trinaest / trinaèsst

14 quatorze / четрнаест / četrnaest / tchètrnaèsst

15 quinze / петнаест / petnaest / pètnaèsst

16 seize / шеснаест / šesnaest / schèssnaèst

17 dix-sept / седамнаест / sedamnaest / sèdamnaeèst

18 dix-huit / осамнаест / osamnaest / ossamnaèsst

19 dix-neuf / деветнаест / devetnaest / dèvètnaèsst

20 vingt /двадесет / dvadese t/ dvadèssèt

21 vingt-et-un /двадесетједан / dvadeset jedan / dvadèssèt yèdan

30 trente / тридесет / trideset / tridèssèt

40 quarante / четрдесет / četrdeset / tchètrdèssèt

50 cinquante / педесет / pedeset / pèdèssèt

60 soixante / шездесет / šezdeset / shèsdèssèt

70 soixante-dix /седамдесет / sedamdeset / sèdamdèssèt

80 quatre-vingts / осамдесет / osamdeset / ossamdèssèt

90 quatre-vingt-dix /деведесет / devedeset / dèvdèssèt

100 cent / то / sto / sto

200 deux cent / двесто / dvesto / dvèsto

300 trois cent / тристо / tristo / tristo

400 quatre cent / четристо/četristo/cètristo

500 cinq cent / петсто / petsto / pètsto

600 six cent / шесто / šesto / shèsto

700 sept cent / седамсто / sedamsto / sèdamsto

800 huit cent / осамсто / osamsto / òssamsto

900 neuf cent / деветсто / devetsto / dèvètsto

1000 mille / хиљада / hiljada / hìliada

2000 deux mille / две хиљаде / dve hiljade / dvè hìliadè

3000 trois mille / три хиљаде / tri hiljade / tri hìliadè

3330 trois mille trois cent / трихиљадетристотридесет/trihiljadetristotrideset / tri hìliadè tristo tridèssèt

8022 huit mille vingt-deux / осамхиљада двадесетдва / osam hiljada dvadeset dva / ossam hìliada dvadèssèt dva

55000 cinquante-cinq mille /педесет пет хиљада / pedeset pet hiljada / pèdèssèt pèt hìliada

1 million / милион / million / milìone

1 milliard / милијарда / milijarda /miliarda

1 NOMBRES ORDINAUX /РЕДНИ БРОЈЕВИ/ REDNI BROJEVI / RÈDNI BROYÈVI

1.premier/први/prvi/ prévi

2.second/други/drugi/droughi

3.troisème/трећи/treći/trètchi

4.quatrième/четврти/četvri/tchètvèrti

5.cinquième/пети/peti/pèti

6.sixième/шест/šesti/shèssti

7.septième/седми/sedmi/sèdmi

8.huitième/осми/osmi/osmi

9.neuvième/девети/deveti/dèvèti

10.dixième/десети/deseti/dèssèti

11.onzième/једанаести/jedanaesti/yèdanaèssti

12.douzième/дванаести/dvanaesti/dvanaèssti

13.treizième/тринаести/trinaesti/trinaèssti

14.quatorzième/четрнаести/četrnaesti/tchètèrnaèssti

15.quinzième/петнаести/petnaesti/pètnaèssti

16. seizième/шеснаести/šesnaesti/shèssnaèssti

17.dix-septième/седамнаести/sedamnaesti/sèdamnaèssti

18.dix-huitième/осамнаести/osamnaesti/ossamnaèssti

19.dix-neuvième/деветнаести/devetnaesti/dèvèttnaèssti

20.vingtième/двадесети/dvadeseti/dvadèssèti

30.trentième/тридесети/trideseti/tridèssèti

90.quatre-vingt-dixième/деведесети/devedeseti/dèvèdèssèti

100.centième/стоти/stoti/stoti

1000. millième/хиљадити/hiljaditi/hiliaditi

1 MESURES/МЕРЕ/MERE/MÈRÈ

1/3 un tiers/трећина/trećina/trètchina

1/4 un quart/четвртина/četrvrtina/ tchètvèrtina

3/4 trois quarts/три четвртине/tri četvrtine/tri tchètvèrtinè

1/5 un cinquième/једна петина/ jedna petina/yèdna pèttina

1/2 demi/половина/polovina/pollovina

une paire/пар/par/par

une douzaine/туцет/tucet/toutzèt

une fois/једанпут/jedanput/yèdanpout

deux fois/двапут/dvaput/dvapout

le chiffre /бројка/brojka/broyka

1 MOIS DE L’ANNÉE/МЕСЕЦИ У ГОДИНИ/MESECI U GODINI/MÉSSÈTZI OU GODINI

Janvier/јануар/januar/yanouar

Février/фебруар/februar/fèbrouar

Mars/март/mart/mart

Avril/април/april/april

Mai/мај/maj/maïe

Juin/јуни/juni/youni

Juillet/јули/juli/youli

Août/август/avgust/avgoust

Septembre/септембар/septembar/sèptèmbar

Octobre/октобар/oktobar/oktobar

Novembre/новембар/novembar/novèmbar

Décembre/децембар/decembar/dètzèmbar

En décembre, j’irai fêter le Nouvel An à Belgrade.

У децембру ћу ићи у Београд на прославу Нове Године.

U decembru ću ići u Beograd na proslavu Nove Godine.

Ou dètzèmbrou tchou itchi ou Béograd na prosslavou Novè Gòdinè.

En septembre, je suis allé voir mes amis à Rome.

У септембру сам ишао у Рим да посетим моје пријатеље.

U septembru sam išao u Rim da posetim moje prijatelje.

Ou sèptèmbrou sam ishao ou Rim da possètim moiè prìateliè.

1 LES QUATRE SAISONS/ЧЕТИРИ ГОДИШЊА ДОБА/ČETIRI GODIŠNJA DOBA/TCHÈTIRI GODISHNIA DOBA

Printemps/пролеће/proleće/prolètchè

Été/лето/leto/lètto

Automne/јесен/jesen/yèssen

Hiver /зима/zima/zima

1 Cet hiver, je profite de la montagne.

Ове зиме уживам на планини.

Ove zime uživam na planini.

Ovè zimè oujivam na planini.

Le printemps prochain, j’irai au lac.

Следећег пролећа ићи ћу на језеро.

Sledećeg proleća ići ću na jezero.

Slèdetchèg pròlètcha itchi tchou na yèsèro.

En automne, j’irai à la campagne.

На јесен ћу ићи на село.

Na jesen ću ići na selo.

Na yèssen tchou itchi na sèlo.

L’été passé, je suis allé à la mer.

Прошлог лета сaм био на мору.

Prošlog leta sam bio na moru.

Proshlog lètta sam bio na morou.

1 SOUHAITS/ ЧЕСТИТКЕ/ ČESTITKE/ TCHÈSTITKÈ

Bonne année/ Срећна Нова Година/ Srećna Nova godina/ Srètchna Nova gòdina

Joyeuses Pâques/ Срећан Ускрс/ Srećan Uskrs/ Srètchan Ouskres

Bon anniversaire / Срећан рођендан/ Srećan rođendan/ Srètchan ròdjendan

Bonne fête/ Срећан имендан/ Srećan imendan/ Srètchan ìmèndan

Toutes mes félicitations pour ton diplôme/ Моје искрене честитке за диплому/ Moje iskrene čestitke za diplomu/ Moyè iskrènè tchèstitkè za diplòmou

1 FRONTIÈRE/ ГРАНИЦА / GRANICA/ GRANITZA

Entrée-Sortie/ Улаз-Излаз/ Ulaz-Izlaz/ Ulaz-Izlaz

Frontière/ Граница/ Granica/ Grànitza

Passeport, s’il vous plaît/ Пасош, молим/ Pasoš, molim/ Passosh, mòlim

Où allez-vous ? / Где путујете? Gde putujete? / Gdè poutouyètè?

Je vais à Belgrade/ Идем у Београд/ Idem u Beograd/ Idèm ou Béograd

Combien de temps restez-vous ? Колико остајете? Koliko ostajete? / Koliko ostayètè?

Je resterai cinq jours / Остајем пет дана/ Ostajem pet dana/ Ostayèm pèt dana

Vous avez quelque chose à déclarer ? / Имате ли нешто за пријавити? Imate li nešto za prijaviti? / Imatè li nèshto za priaviti?

Je n’ai rien/ Немам ништа/ Nemam ništa/ Nèmam nishta

Ce passeport est périmé / Овај пасош је истекао/ Ovaj pasoš je istekao/ Ovaïe pasosh yè istèkao

Ouvrez le coffre, s’il vous plaît / Отворите гепек, молим/ Otvorite gepek, molim/ Otvoritè ghèpèk, molim

Tout est en règle, bon voyage /Све је у реду, срећан пут/ Sve je u redu, srećan put/ Svè yè ou rédou, srètchan pout

Bureau de douane /Царина/Carina/Tzàrina

Déclaration douanière /Царинска декларација/Carinska deklaracija/Tzarinska déklaratzia

Taxable /За царињење/ Za carinjenje/Za tzarignègnè

Exempt de douane /Ослобођено Ослобођено Ослобођено царинe/Oslobođeno carine/Oslòbodjièno tzarinè

1 VOYAGE EN VOITURE/ПУТОВАЊЕ АУТОМ/PUTOVANJE AUTOM/POUTOVAGNÈ AUTOМ

Où va cette route ? / Где води овај пут? Gde vodi ovaj put? / Gdè vodi ovaïe pout?

On peut se garer ici ? / Може ли се овде паркирати? Može li se ovde parkirati? / Mòje li se ovdè parkirati?

Cette route mène à… ? / Овај пут води у...? Ovaj put vodi u...? / Ovaïe pout vodi ou...?

C'est la route la plus courte pour… ? / Који је најкраћи пут за...? Koji yè najkraći pout za…? / Koy yè naïekratchi pout za…?

La première (deuxième, troisième) à gauche-droite / Прва (друга, трећа) лево-десно/ Prva (druga, treća) levo-desno/ Prèva (drouga, trètcha) levo-dèsno

Où est le garage le plus proche ? / Где је најближа гаража? Gde je najbliža garaža? / Gdè yè naïeblija garaja?

Où se trouve la station essence la plus proche ? / Где је најближа бензинска станица? Gde je najbliža benzinska stanica? / Gdè yè naïeblija bènzinska stànitza?

Faites le plein, s’il vous plaît / Пун резервоар, молим/ Pun rezervoar, molim/ Poun résèrvoar, molim

Je dois payer à la caisse ? / Морам платити на каси? Moram platiti na kasi? / Moram platitti na kassi?

Quelle distance pour arriver à l’autoroute ? / Колико још треба до аутопута? Koliko još treba do autoputa? / Koliko yosh trèba do autopouta?

Quel est le numéro de la police ? / Који је број полиције? Koji je broj policije? / Koy yè broy politziyè?

Le port est loin d’ici ? / Је ли лука далеко одавде? Je li luka daleko odavde? / Yè li louka dalèko odavdè?

Quelle est la limitation de vitesse ? / Колика је дозвољена брзина? Kolika je dozvoljena brzina? / Kolika yè dòsvolièna berzina?

1 AÉROPORT/ АЕРОДРОМ/ AERODROM/ AÉRODROM

Je dois changer la réservation / Морам променити резервацију/ Moram promeniti rezervaciju/ Moram promèniti résèrvatziou

Quand part le premier avion pour ? /Кадa полази први авион за...? Kada polazi prvi avion za...? / Kada polasi prévi avion sa...?

Donnez-moi la place près de la fenêtre / Дајте ми место до прозора/ Dajte mi mesto do prozora/ Daïtè mi mesto do pròzora

Je voudrais louer la voiture pour trois jours / Хтео бих изнајмити ауто на три дана/ Hteo bih iznajmiti auto na tri dana/ Htèo bi isnàïemiti auwto na tri dana.

Où puis-je trouver le train- taxi pour aller en ville ? / Где могу наћи воз-такси за град? Gde mogu naći voz-taxi za grad? / Gdè mogou natchi voz-taxi sa grad?

Combien de temps dure le voyage ? / Колико траје пут? Koliko traje put? / Koliko trayè pout?

Passeport-carte d’identité, s’il vous plaît / Пасош-личну карту, молим/ Pasoš-licnu kartu, molim/ Pasosh-litchnu kartou, molim

Combien coûte le billet aller et aller-retour ? / Колико кошта карта у једном правцу-повратна? Koliko košta karta u jednom pravcu-povratna? / Koliko koshta karta ou yèdnom pravtzou-pòvratna?

Où récupère-t-on les bagages ? / Где се подиже пртљаг? Gde se podiže prtljag ? / Gdè se podijè prètlyag?

Mon bagage a été abimé / Мој пртљаг је оштећен/ Moj prtljag je oštećen/ Moi prètlyag yè òshtètchèn

Où est l’entrée-la sortie ? / Где се налази излаз-улаз? Gde se nalazi izlaz-ulaz? / Gdè se nàlazi izlaz-ulaz?

1 TRAIN/ ВОЗ/ VOZ/ VOZ

Gare ferroviaire / Железничка станица/ Železnička stanica/ Jèlèznitchka stànitza

Quand part le train ? / Када полази воз? Kada polazi voz? / Kada pòlazi voz?

Le train est en retard ? / Воз касни? Voz kasni? / Voz kasni?

Cette place est libre ? / Је ли слободно ово место? Je li slobodno ovo mesto? / Yè li slobodno ovo mèsto?

Où se trouve le wagon restaurant ? / Где се налази вагон ресторан? Gde se nalazi vagon restoran? / Gdè se nàlazi vagon rèstoraan?

On descend au prochain arrêt / Силазимо на следећој станици/ Silazimo na sledećoj stanici/ Sìlazimo na zlèdètchoi stànitzi

De quel quai part le train pour… / Са ког перона полази воз за.../ Sa kog perona polazi voz za…/ Sa kog pèròna pòlazi voz za…

Je voudrais assurer mon bagage / Желим осигурати мој пртљаг/ Želim osigurati moj prtljag/ Jèlim ossigourati moy prètlyag

Combien coûte le billet aller pour… / Колико кошта карта у једном правцу за.../ Koliko košta karta u jednom pravcu za…/ Koliko koshta karta ou yèdnom pravtzou za…

Le train de… est en retard ? / Воз који долази из...касни? Voz koji dolazi iz...kasni? / Vos koy dòlasi iz... kasni?

Donnez-moi un billet aller-retour pour… en seconde classe / Дајте ми повратну карту за...у другој класи/ Dajte mi povratnu kartu za...u drugoj klasi/ Daïtè mi pòvratnou kartou sza... ou drougoy klassi

Le train part de la gare centrale ? / Воз полази са главне станице? Voz polazi sa glavne stanice? / Voz polazi sa glavnè stanitzè?

Le train arrive à l'heure ? / Воз долази на време? Voz dolazi na vreme? / Voz dòlazi na vrèmè?

Asseyons-nous dans la salle d'attente / Идемо да седнемо у чекаоницу/ Idemo da sednemo u čekaonicu/ Idèmo da sednèmo ou tchèkaonitzou

1 AUTOBUS/ АУТОБУС/ AUTOBUS/ AUWTOBOUS

Gare des bus / Аутобуска станица/ Autobuska stanica/ Auwtobouska stanitza

Où est la gare des bus ? / Где је аутобуска станица/ Gde je autobuska stanica? / Gdè yè auwtobouska stanitza?

Mes enfants peuvent voyager seuls ? /Да ли моја деца могу сама да путују? Da li moja deca mogu sama da putuju? / Da li moya dètza mogou sama da poutouiou?

Combien de bagages puis-je prendre ? /Колико пртљага могу понети? Koliko prtljaga mogu poneti? / Koliko prètlyaga mogou pònèti?

Combien d'arrêts y a-t-il encore avant le centre-ville ? /Колико има станица до центра града? Koliko ima stanica do centra grada? / Koliko ima stanitza do tzentra grada?

Le dernier-premier autobus pour… part à quelle heure ? /У колико полази последњи-први аутобус за...U koliko polazi poslednji-prvi autobus za…? / Ou koliko pòlazi poslèdnyi –prèvi auwtobous za…?

Les animaux sont admis ? /Да ли се могу возити животиње? Da li se mogu voziti životinje? / Da li se mogou vositti jivotignè?

Je peux ouvrir la fenêtre ? /Могу ли отворити прозор? Mogu li otvoriti prozor? / Mogou li otvoritti prozor?

Cet autobus va à.… / Овај аутобус иде за.../ Ovaj autobus ide za…/ Ovaïe auwtobous idè za…

Je peux changer la date du voyage ? /Могу ли променити датум путовања? Mogu li promeniti datum putovanja? / Mogou li promèniti datoum poutovània?

Je peux acheter le billet dans le bus ? /Могу ли купити карту у аутобусу? Mogu li kupiti kartu u autobusu? / Mogou li koupiti kartou ou auwtobousou?

1 ÉCHANGE DE DEVISES/МЕЊАЧНИЦА/MENJAČNICA/MÈNIATCHNITZA

Où puis-je trouver un bureau de change ? / Где могу наћи мењачницу? Gde mogu naći menjačnicu? / Gdè mogou natchi mèniatchnitzou?

Changez-moi 100 Euros en Dinars / Промените ми 100 евра у динаре/ Promenite mi sto evra u dinare/ Promènitè mi sto èvra ou dinarè

Donnez-moi de la monnaie /Дајте ми ситниш/ Dajte mi sitniš/ Daïetè mi sitnish

Changez-moi des Dinars en Euros / Промените ми динаре у евре/Promenite mi dinare u evre/Promènitè mi dinarè ou èvrè

Конец ознакомительного фрагмента.

Текст предоставлен ООО «ЛитРес».

Прочитайте эту книгу целиком, купив полную легальную версию на ЛитРес.

Безопасно оплатить книгу можно банковской картой Visa, MasterCard, Maestro, со счета мобильного телефона, с платежного терминала, в салоне МТС или Связной, через PayPal, WebMoney, Яндекс.Деньги, QIWI Кошелек, бонусными картами или другим удобным Вам способом.